Årsplan i naturfag for 10 klasse 2020/2021.
 Bjørn Erling Waage

		
Lærebok: Eureka 10, Gyldendal Norsk Forlag.
Uke 34-36 
Kapittel 1 Arv og Miljø.
Omhandler: Å lage nye celler. Formering. Mendels arvelære. Arvelige egenskaper. Vi kan arve gener som gjør oss syke. Genteknologi. Variasjon i naturen.
Kompetansemål:
•	gjøre greie for celledeling samt genetisk variasjon og arv

Uke 37 – 38
Kapittel 2 Evolusjon og klassifisering
Omhandler: Charles Darwin. Naturlig utvalg. Artsdannelse. Systematikk. Dyrerikets systematikk.
Kompetansemål:
•	forklare hovedtrekkene i evolusjonsteorien og gjøre rede for observasjoner som støtter teorien

•	Prøve kap. 1-2 planlagt i veke 38.
Uke 39 – 42 (UKE 41 HØSTFERIE)
Kapittel 3 Karbonatomets kjemi
Omhandler: Organisk kjemi og C-atomet. Hydrokarboner. Egenskaper til hydrokarboner. Alkoholer. Etanol – mer enn et rusmiddel. Karboksylsyrer. Reaksjoner med karboksylsyrer. Bioteknologi.
Kompetansemål:
•	undersøke hydrokarboner, alkoholer, karboksylsyrer og karbohydrater, beskrive stoffene og gi eksempler på framstillingsmåter og bruksområder
•	undersøke egenskaper til noen  stoffer fra hverdagen og gjøre enkle beregninger knyttet til fortynning av løsninger
•	planlegge og gjennomføre forsøk med påvisningsreaksjoner, separasjon av stoffer i en blanding og analyse av ukjent stoff    
       
•	Prøve kap. 3  planlagt i veke 42/43
Uke 43– 45
Kapittel 4 Olje og gass
Omhandler: Det norske oljeeventyret. Dannelse av olje og gass. Seismikk og leteboring. Boring, utbygging og produksjon. Nye metoder for separasjon og transport. Destillasjon av råolje. Behandling og bruk av fraksjonene.
Kompetansemål:
•	forklare hvordan råolje og naturgass er blitt til

Uke 46 -47
Kapittel 5 Plast som materiale
Omhandler: Egenskaper til plast. Ulike typer plast. Herdeplast og termoplast. Enkle tester for plast. Plast med spesielle egenskaper. Behandling av brukt plast. 
Kompetansemål:  
•	 undersøke egenskaper til noen vanlige stoffer fra hverdagen og gjøre enkle beregninger knyttet til fortynning av løsninger

•	Prøve kap. 4-5 planlagt i veke 47

Uke 48 -51 
Kapittel 6 Fossilt brensel og miljø (+ kap. 11-12 Energikilder)
Omhandler: Kjemisk energi. Drivhuseffekten. Klimatrøbbel. Luftforurensing. Produksjon av elektrisk energi.
Kompetansemål:
•	forklare betydningen av å se etter sammenhenger mellom årsak og virkning og forklare hvorfor argumentering, uenighet og publisering er viktig i naturvitenskapen
•	undersøke hydrokarboner, alkoholer, karboksylsyrer og karbohydrater, beskrive stoffene og gi eksempler på framstillingsmåter og bruksområder 
•	forklare hvordan vi kan produsere elektrisk energi fra fornybare og ikke-fornybare energikilder, og diskutere hvilke miljøeffekter som følger med ulike måter å produsere energi på 
•	Det er ikke planlagt prøve i dette kapittelet. Andre vurderingsformer kan være aktuelle.

JULEFERIE

Uke 1-3
Kapittel 7 Fokus på karbohydrater
Omhandler: Fra druesukker til andre karbohydrater. Klassifisering og testing av karbohydrater. Karbohydrater og energi. Verdt å vite om karbohydrater.
Kompetansemål:
•	undersøke hydrokarboner, alkoholer, karboksylsyrer og karbohydrater, beskrive stoffene og gi eksempler på framstillingsmåter og bruksområder
•	planlegge og gjennomføre forsøk med påvisningsreaksjoner, separasjon av stoffer i en blanding og analyse av ukjent stoff
•	undersøke egenskaper til noen vanlige stoffer fra hverdagen og gjøre enkle beregninger knyttet til fortynning av løsninger

Prøve kap. 7 planlagt i veke 3

Uke 4 – 5
Kapittel 8 Helse og livsstil
Omhandler: Variert kosthold gir bedre helse. God mat er en av livets store gleder. En kropp som virker. Infeksjonssykdommer. Kroppens forsvar mot uønskede mikroorganismer. Antistoffer. Skolemedisin, folkemedisin og alternativ behandling. Tobakk og helse. Narkotika. Alkohol og helse.
Kompetansemål:
•	forklare hvordan egen livsstil kan påvirke helsen, herunder slanking og spiseforstyrrelser, sammenligne informasjon fra ulike kilder, og diskutere hvordan helseskader kan forebygges 
•	gi eksempler på samisk og annen folkemedisin og diskutere forskjellen på alternativ medisin og skolemedisin 
Eventuell prøve eller andre vurderingsformer er planlagt i veke 5. Det vil bli informert om dette ved oppstart på temaet.

Uke 6 – 8
Kapittel 9 Kraft og bevegelse 
Omhandler: Fart. Akselerasjon. Egenskaper til krefter. Kraft og akselerasjon. Mer om krefter.
Kompetansemål:
•	gjøre rede for begrepene fart og akselerasjon, måle størrelsene med enkle hjelpemidler og gi eksempler på hvordan kraft er knyttet til akselerasjon
•	Prøve kap. 10 er planlagt i veke 8

Uke 9 
Vinterferie

Uke 11-13 
 Kapittel 10 Energi

Omhandler: Arbeid, energi og effekt. Energiloven. Noen nyttige energiord. Energikjeder og energikilder. Energioverføringer. Å regne med arbeid, energi og effekt. Kraft, fart og energi i trafikken.
Kompetansemål: 
•	gjøre forsøk og enkle beregninger med arbeid, energi og effekt
•	gjøre greie for hvordan trafikksikkerhetsutstyr hindrer og minsker skader ved uhell og ulykker
•	Prøve kap. 10 er planlagt i veke 13

Uke 14 – 17 Kapittel 13 Naturområder, påvirkning og vern
(påskeferie veke 13)

Omhandler: Biologisk mangfold. Naturtyper og biologisk mangfold. Vern av norsk natur. Påvirkning og vern av et naturområde. Samene og kampen om Finnmarksvidda.
       Kompetansemål:
•	observere og gi eksempler på hvordan menneskelige aktiviteter har påvirket et naturområde, identifisere ulike interessegruppers syn på påvirkningen og foreslå tiltak som kan verne naturen for framtidige generasjoner
•	gi varierte eksempler på hvordan samer utnytter ressurser i naturen
•	Eventuell prøve kap.13 er planlagt veke 16/17

NB!    Det kan bli endringar/forskyvingar undervegs. 
Når det gjeld fagplan og vurderingskriterier ; se eige dokument på heimesida til Meland ungdomsskule.

Dei grunnleggjande dugleikane i naturfag iht LK-06 fortel noko om  korleis vi vil arbeide med dette i faget.
Henta frå LK-06, Kunnskapsløftet
 Grunnleggende ferdigheter
Grunnleggende ferdigheter er integrert i kompetansemålene, der de bidrar til utvikling av og er en del av fagkompetansen. I naturfag forstås grunnleggende ferdigheter slik:
Muntlige ferdigheter i naturfag er å lytte, tale og samtale for å beskrive, dele og utvikle kunnskap med naturfaglig innhold som er knyttet til observasjoner og erfaringer. Det innebærer å bruke naturfaglige begreper for å formidle kunnskap, formulere spørsmål, argumenter og forklaringer. Videre innebærer det å tilpasse uttrykksform, begreper og eksempler til formål og mottakere. Utviklingen av muntlige ferdigheter i naturfag går fra å kunne lytte og samtale om opplevelser og observasjoner til å kunne presentere og diskutere stadig mer komplekse emner. Dette innebærer i økende grad å kunne bruke naturfaglige begreper til å uttrykke forståelse, til å ha egne vurderinger og til å delta i faglige diskusjoner.
Å kunne skrive i naturfag er å bruke naturfaglige tekstsjangere til å formulere spørsmål og hypoteser, skrive planer og forklaringer, sammenligne og reflektere over informasjon og bruke kilder hensiktsmessig. Det innebærer også å beskrive observasjoner og erfaringer, sammenstille informasjon, argumentere for synspunkter og rapportere fra feltarbeid, eksperimenter og teknologiske utviklingsprosesser. Skriveprosessen fra planlegging til bearbeiding og presentasjon av tekster innebærer bruk av naturfaglige begreper, figurer og symboler tilpasset formål og mottaker. Utviklingen av skriveferdigheter i naturfag går fra å bruke enkle uttrykksformer til gradvis å ta i bruk mer presise naturfaglige begreper, symboler, grafikk og argumentasjon. Dette innebærer å kunne skrive stadig mer komplekse tekster som bygger på kritisk og variert kildebruk tilpasset formål og mottaker.
Å kunne lese i naturfag er å forstå og bruke naturfaglige begreper, symboler, figurer og argumenter gjennom målrettet arbeid med naturfaglige tekster. Dette innebærer å kunne identifisere, tolke og bruke informasjon fra sammensatte tekster i bøker, aviser, bruksanvisninger, regelverk, brosjyrer og digitale kilder. Lesing i naturfag inkluderer kritisk vurdering av hvordan informasjon framstilles og brukes i argumenter, blant annet gjennom å kunne skille mellom data, antakelser, påstander, hypoteser og konklusjoner. Utviklingen av leseferdighet i naturfag går fra å finne og bruke uttrykt informasjon i enkle tekster til å forstå tekster med stadig flere fagbegreper, symboler, figurer, tabeller og implisitt informasjon. Kravet til kritisk lesing og evne til å identifisere relevant informasjon og vurdere kilders troverdighet øker, fra å kunne bruke tilrettelagte kilder til å kunne innhente og sammenligne informasjon fra ulike kilder og vurdere relevansen.
Å kunne regne i naturfag er å innhente, bearbeide og framstille tallmateriale. Det innebærer å bruke begreper, måleinstrumenter, måleenheter, formler og grafikk. Regning i naturfag er også å kunne sammenligne, vurdere og argumentere for gyldigheten av beregninger, resultater og framstillinger. Utviklingen av regneferdigheter i naturfag går fra å bruke enkle metoder for opptelling og klassifisering til å kunne vurdere valg av metoder, begreper, formler og måleinstrumenter. Videre innebærer det å kunne gjøre gradvis mer avanserte framstillinger og vurderinger og bruke regning i faglig argumentasjon.
Digitale ferdigheter i naturfag er å bruke digitale verktøy til å utforske, registrere, gjøre beregninger, visualisere, dokumentere og publisere data fra egne og andres studier, forsøk og feltarbeid. Det innebærer også å bruke søkeverktøy, beherske søkestrategier og kritisk vurdere kilder og velge ut relevant informasjon om naturfaglige tema. Utviklingen av digitale ferdigheter i naturfag går fra å kunne bruke digitale verktøy til i økende grad å utvise selvstendighet og dømmekraft i valg og bruk av digitale kilder, verktøy, medier og informasjon.